Referendum study 1980 - Holmberg, Sören; Statistics Sweden (University of Gothenburg, 1986)
In March 1980 a referendum on nuclear power took place. People entitled to vote in local elections were also entitled to vote in the referendum. The respondents were questioned three times; firstly by a telephone interview during the period January 21-February 10, secondly by an interview during the period February 25 to March 16 and finally a mail survey were sent to the respondent after the referendum. The main part of the questions were about nuclear power and other types of supply of energy, but there are also a number of questions similar to those held in an ordinary election study.

Purpose:

Explain why people vote as they do and why an election ends in a particular way. Track and follow trends in the Swedish electoral democracy and make comparisons with other countries.

Den 23 mars 1980 genomfördes i Sverige en folkomröstning i kärnkraftsfrågan. Omröstningen gällde tre alternativ som kortfattat kan beskrivas: Alternativ 1 - Kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig. Endast de 12 kärnkraftsreaktorer i drift, färdiga eller under arbete skall användas. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma. Alternativ 2 - Kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig. Endast de 12 kärnkraftsreaktorer i drift, färdiga eller under arbete skall användas. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma. Kärnkraftverk och andra framtida anläggningar för produktion av elektrisk kraft av betydelse skall ägas av stat och kommun. Alternativ 3 - Nej till fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Avveckling av de sex reaktorer som är i drift inom högst 10 år.

Folkomröstningsundersökningen 1980 omfattar flera olika intervjustudier med väljare före, under och efter 1980 års folkomröstning om kärnkraften. Den undersökning som presenteras här är huvudundersökningen, dvs den kampanjstudie som gjordes under våren 1980. Folkomröstningsundersökningens postenkät skickades dessutom till urvalet vid 1979 års valundersökning. Därigenom skapades två trestegspaneler omfattande 1976-1979-1980 respektive 1979-1980-1982. De personer som ingick i 1979 års valundersökning finns inte med i huvudundersökningen. Rösträttsåldern vid 1980 års folkomröstning var 18 år. Dessutom beslutade riksdagen att de utländska medborgare som haft kommunal rösträtt vid 1979 års val skulle ha rösträtt i folkomröstningen. Kommunal rösträtt har utländska medborgare som bott i Sverige under minst tre år. Folkomröstningsundersökningen genomfördes som en trestegs panelstudie, vilket innebar att samma personer intervjuades vid flera olika tillfällen. Urvalet delades dessutom upp i tre för hela valmanskåren representativa delurval om cirka 660 personer i varje. Dessa delurval intervjuades under olika veckor. Genom denna uppläggning hade man möjlighet att följa opinionsutvecklingen under hela valkampanjen. Första steget i panelen var en telefonintervju som ägde rum någon gång under perioden 21 januari - 10 februari 1980. Panelens andra steg bestod av en besöksintervju någon gång under perioden 25 februari till 16 mars. Slutligen skickade man direkt efter folkomröstningen ut en postenkät till de personer som ställt upp i telefon- och/eller besöksintervjun. Huvuddelen av frågorna handlar om kärnkraft och andra former av energikällor, men det ingår även ett antal frågor som brukar ingå i en ordinarie valundersökning.

Syfte:

Förklara varför väljare röstar som de gör och varför val slutar som de gör. Spåra och följa trender i svensk valdemokrati och göra jämförelser med utvecklingen i andra länder.
Folkomröstningsundersökningen 1980
FU80
Keywords: elections; val; public opinion; allmän opinion; nuclear energy; kärnkraft; energy policy; energipolitik; radioactive wastes; radioaktivt avfall; referendums; folkomröstningar; internal politics; inrikespolitik; Environment and conservation; Miljö och naturvård; Energy and natural resources; Energi och naturresurser; Political behaviour and attitudes; Politiska beteenden och attityder; Elections; Val; Government, political systems and organisations; Regering, politiska system och organisationer; Political Science; Statsvetenskap